Корекція гомосексуального потягу у підлітка чоловічої статі. Випадок з клінічної практики
##plugins.themes.bootstrap3.article.main##
Анотація
У статті наведено клінічний випадок, де йдеться про 17-річного пацієнта, який скаржився на наявність у нього гомосексуального потягу. Вважає таку сексуальну орієнтацію за патологію, а існуючі твердження про те, що гомосексуалізм є нормою, – політичною пропагандою. Хоче позбутися гомосексуальності, з часом одружитися та мати дітей.
При активному розпитуванні зазначає, що питома вага гомосексуального компонента лібідо у його структурі становить 90–95%, а гетеросексуального – 5–10%. Хоча при активному опитуванні пацієнт зазначив наявність мінімально вираженого гетеросексуального компонента, проте ретельний аналіз його психосексуального розвитку, сексуальних поведінкових проявів та еротичних сновидінь наявність гетеросексуального компонента не виявив. Проте наявність такого компонента імовірна, оскільки з самого початку при гетеросексуальній мастурбації у пацієнта фіксують слабкий статевий потяг.
Було проведено таку корекцію: 1) когнітивні впливи, спрямовані на підтримку настанови пацієнта на нормативність гетеросексуальності на відміну від гомосексуальності; 2) естетико-еротична корекція (розглядання красивих жінок [оголених і неоголених] з використанням відеоматеріалів для формування жіночого ідеалу); 3) гіпносугестивна корекція спрямованості статевого потягу з включенням когнітивного та поведінкового (аверсивного) компонентів; 4) заборона на гомосексуально орієнтовану мастурбацію та переключення на гетеросексуально орієнтовану (сексуально-поведінковий тренінг для періорієнтації спрямованості статевого потягу).
Повна нормалізація стану здоров’я пацієнта відбулася після 10-ти проведених сеансів гіпносугестивної корекції (програмування, моделювання) та перенавчальної мастурбації. Наведене клінічне спостереження вкотре демонструє можливу ефективність репаративної терапії з відсутністю розвитку будь-яких ускладнень. При цьому необхідно наголосити, що така терапія може проводитися лише на добровільній основі.
##plugins.themes.bootstrap3.article.details##
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Автори зберігають авторське право, а також надають журналу право першого опублікування оригінальних наукових статей на умовах ліцензії Creative Commons Attribution 4.0 International License, що дозволяє іншим розповсюджувати роботу з визнанням авторства твору та першої публікації в цьому журналі.
Посилання
Germany passed a law banning the «treatment» of homosexuality.
Kocharyan G.S. (2020). Bisexuality: general data and clinical observation. Health of Man, 2, 71–80.
Kocharyan G.S. (2009). Greek love: get tested for homosexuality. M.: Eksmo, 288 p.
Kocharyan G.S. (2008). Homosexuality and modern society. Kh.: EDENA, 240 p.
Kocharyan G.S. (2020). Conversion Therapy. Pros and Cons. Discussion. Health of Man, 1, 43–49.
Kocharyan G.S. (2016). Experience of using hypnosuggestion in the conversion of the homosexual component of libido. Psychological Counseling and Psychotherapy, 2(6), 39–55.
Kocharyan G.S. (2010). Psychotherapy homosexuals which reject their sexual orientation: the modern analysis of the problem. Psychiatry and medical psychology, 1–2, 131–141.
Kocharyan G.S. (2021). Hypnosuggestion in Correction of Homosexual Desire: A Case from Clinical Practice. Psychological Counseling and Psychotherapy, 16, 45–52.
Lysov V.G. (2019). Information and analytical report. Rhetoric of the homosexual movement in the light of scientific facts, Krasnoyarsk: Research and Innovation Center, 750 p.
“Malta bans ‘gay cure’ conversion therapy.
Nicolosi J, Byrd A.D, Potts R.W. (2000). Retrospective self-reports of changes in homosexual orientation: a consumer survey of conversion therapy clients. Psychol Rep, 86 (3 Pt 2), 1071–1088.
Sullins DP, Rosik CH, Santero P. Efficacy and risk of sexual orientation change efforts: a retrospective analysis of 125 exposed men. F1000Res. 2021 Mar 18;10:222. doi: 10.12688/f1000research.51209.2.